Realismen

= //Realismen og dens forfattere og tekster// =

=Oppgave:= Velg to forfattere fra perioden og presenter disse (kort). Velg ut minst en tekst fra hver forfatter og pek på hvordan tanker fra det moderne prosjekt kommer til uttrykk i tekstene.

=
Oppgaven besvares på wikien, Repeter vurderingskriterier for wiki. Tenk presentasjon, bruk illustrasjoner, lenker og evt andre aktuelle verktøy. ====== = =

Amalie Skram ble født 22 august 1846 i Begern. Hun ble døpt med navnet Bereth Amalie Alver. Hun døde 15mars 1905. Hun var en dansk/norsk forfatter som ofte brakte stor oppsikt og forargelse med sine verk. Men etter sin død fikk hu den anerkjennelsen hun forskjente som en naturalistisk forfatter.

Skrivestil innen romanene: Hun skrev en del ekteskapsromaner, sinnsykehusromaner og slektsromaner. Noen eksempler på disse er.

I disse romanene setter Amalie Skram ekteskapet, og seksualiteten i et ekteskap i debatt. Hun beskriver konsekvensene av de store ulikhetene mellom mennene og kvinnenes rolle når det gjelder seksuell erfaring. Kvinner som går inn i et ekteskap er ofte veldig uvitende om seksualiteten i forhold til mennene. Kvinnene giftet seg med var eldre og har hatt mer erfaring fra tidligere. Amalie skram kritiserer dobbeltmoralen i samfunnet, hun mener at det er feil at det er greit at mennene er utro, mens kvinner blir plassert på sidelinjen.
 * Ekteskapsromaner:** Fru Ines og Foraadt.


 * Sinnsykehusromaner** er noe Amalie har to romaner om. Disse heter Prof Hieronmius og Paa St. Jørgen. Disse to bøkene er skrevet på egne erfaringer. I disse bøkene skildrer hun forskjellene mellom galskap og normalitet. I dissebøkene får vi som lesere informasjon til datidens psykiatriske forhold. Disse bøkene brakte stor oppsikt i folket fordi bøkene var basert på virkelige personer og sykehusene var lett å identifisere.


 * Slektsromaner:** Det mest kjente er Firebindsverket Hellemyrsfolket. Der han beskriver ulike sider av slekktene og deres innvirkning for familien. I disse bøkene skildrer hun familier gjennom flere generasjoner og løsriver sef fra sine egne erfaringer og opplevelser som er bakgrunnen for skrivingen.

=**SJUR GABRIEL**= Boka ”Sjur Gabriel” skildrer samfunnsutviklingen gjennom det meste av det 19. hundreår med utgangspunkt i en bonde- og fiskerfamilies sosiale nedturer. Handlingen foregår i en gård rett nord for Bergen i 1820-åra. Familien er svært preget av bondesamfunnet der penger er en vanskelig sak. En må arbeide dag og natt, men omgivelsene og forholda trekker hele tida han og familien ned i elendighet. Oline som er kona i huset som har født 5 barn, søker tilflukt til alkoholen når det blir som verst. På den måten klarer hun å koble ut frå den tøffe hverdagen. Oline får si ”straff” for drikkinga. Sjur Gabriel slår henne som oftest helselaus de gangene han oppdager henne. Mye ser mørkt ut heilt til den dagen Vesle-Gabriel kjem til verda. Men han blir solstrålen og den store kontrasten som kommer med nytt håp og glede som gjør hverdagen mye lysere. Serlig kjærligheten mellom far og sønn blir sterkere, og han må ta seg av han på grunn av at Oline blir syk og havner på sykehuset. På slutten dør Vesle-Gabriel av en sykdom, og Sjur Gabriel reagerer med å drikke en flaske brennevin.
 * Kort innholdsreferat**

Tema i boka er alkoholmisbruk, de fattiges kår i Norge, kjønnsrollemønsteret på den tida og kristendommens rolle. Boken forteller oss hvor hardt det er å overleve i et hardt samfunn der penger betyr mye!

Boka Sjur Gabriel er skrevet av Amalie Skram og ble utgitt i 1887. Her skildrer hun ett ulykkelig ekteskap. Skram skriver skikkelig i den naturalistiske stilen Hun mener selv at naturalistene mer enn realistene legger vekt på å vise ukjente sider ved mennesket, det usynlige som få våger å snakke høyt om. Selv vil hun få fram sannheten selv om denne sannheten både er grov og pessimistisk. Sjur Gabriel preget av naturalismens pessimisme og mangel på illusjon. Naturalismens viktigste oppgave er å sette problem under debatt. Naturalistene tar oppgjør med romantikken og vil skildre samfunnet slik at undertrykking og urettferd blir avslørt. En naturalistisk roman kan ikke «ende godt». Derfor blir denne litteraturen fra ca. 1800-tallet oppfatta som pessimistisk og desillusjonerende.
 * Realistiske trekk i Sjur Gabriel**

Henrik Johan Ibsen født 20. mars 1828 i Skien, død 23. mai 1906 i Kristiania, var en norsk dramatiker av stor internasjonal betydning. Ibsen er omtalt som det moderne dramas far, og har påvirket en rekke kunstnere. Helt fra George Bernard Shaw til James Joyce. Han er kjent for storverk som Peer Gynt og Kejser. Ibsen antas å være den nest mest spilte dramatikeren i verden, etter William Shakespeare.

I den tidligste fasen av Ibsens dikterkarriere holdt han seg nær det danske, men helt fra begynnelsen viste han vilje til modernisering. Ved første øyekast ser tekstene fra 1850 gammelmodige ut.

Bokstaven q forekommer i ord som Qvad og Qvinde. I Catilina fra 1850 skrev Ibsen selv i manuskriptet Kvad og Kvinde, noe som viser at han antagelig ønsket en mer moderne skrivemåte enn setteren på trykkeriet gjorde. I både manuskriptet og den trykte utgaven fins den gammelmodige skrivemåten med stum e, noe som var vanlig dansk skrivemåte på den tiden. Dobbeltvokaler ble brukt for å markere lang vokal, som i Piil og Huus. Kortformer av enkelte ord var på Ibsens tid mer typisk norsk enn dansk – således benytter også Ibsen formene Bro'er og Djæv'len.

Særnorske ord forekommer i hans tidlige skrifter, f.eks. Fjøs, beite, preteritumsformen gjældte. Ellers forekommer harde konsonanter i enkelte særnorske ord, f.eks. Akershuus istedenfor Agershuus. De forsiktige språkendringene som kommer fram i Ibsens tidlige skrifter, viser at kursen går i retning av modernisering og fornorskning. Det er derfor ikke til å undres over at møtet med språkmannen Knud Knudsen kom til å inspirere Ibsen de neste ti årene.

Hedda Gabler er et av Ibsens mest kjente skuespill. Det er et realistisk stykke og stykket fikk mye kritikk, til tross for den store interessen. Et av trekkene Ibsen bruker i stykket er klasseskille. Hedda er datter av en rik general som ikke ga henne noe formue da han døde. Ekteskapelige forhold, særlig familie blir brukt. Det er flere forelskelser i dramaet. Et eksempel er Thea som er forelsket i Eilert Løvborg.

[|Analyse og gjennomgang av Sjur Gabriel]

[|Amalie Skram biografi]

[|Henrik Ibsen - Wikipedia]

[| Hedda Gabler - Wikipedia]

[|Bubbl - Tankekart]

Grip teksten - Cappelen forlag